midnight stories
28 mesaje
• Pagina 1 din 1
midnight stories
Midnight stories este un proiect care a pornit de la ideea akm,insa isi propune sa promoveze literatura, nu muzica. Concret, trimit la un interval de timp un mail cu un fragment dintr-o carte si cu un text in fata, mai mult sau mai putin legat de cartea respectiva. Midnight a debutat exact acum sase luni, cu patru persoane si in prezent am ajuns la 13 persoane si 34 de fragmente de texte trimise (gasiti o lista cu ele in atasament, pot trimite din urma celor interesati). La indemnul mai multora, am hotarat sa fac toata distractia asta a mea publica pe un thread unde sa se poata si comenta sau dezbate pentru cine doreste. De asemenea, cine vrea sa primeasca midnight, shtiti deja probabil: inscrieri aici, pm, ymess...
Cu toate ca are o serie impresionanta de romane publicate, numele lui Salman Rushdie este asociat cel mai des cu "Versetele satanice", care i-au atras condamnarea la moarte din partea ayatollahului Khomeinoi. Am citit unele referinte si personal am fost impresionata, ca intotdeauna cand e vorba de libertatea de gandire oprimata. "Pamantul de sub talpile ei" este un roman de proportii despre un triunghi: arta, iubire si moarte; Vina Apsara, o cantareata de succes,si dragostea ei pentru doi barbati, chitaristul Ormus Cama si Umeed Merchant, reporter-fotograf. Povestea de dragoste se desfasoara in India conflictelor religioase dintre hindusi si musulmani. Romanul alterneaza fantasticul cu ironia, aduce in discutie numeroase mituri (dintre care cel mai prezent este ce al lui Orfeu si Euridice), si explica cu mult farmec cuvinte si sintagme indiene. O carte absolut incantatoare.
Cu toate ca are o serie impresionanta de romane publicate, numele lui Salman Rushdie este asociat cel mai des cu "Versetele satanice", care i-au atras condamnarea la moarte din partea ayatollahului Khomeinoi. Am citit unele referinte si personal am fost impresionata, ca intotdeauna cand e vorba de libertatea de gandire oprimata. "Pamantul de sub talpile ei" este un roman de proportii despre un triunghi: arta, iubire si moarte; Vina Apsara, o cantareata de succes,si dragostea ei pentru doi barbati, chitaristul Ormus Cama si Umeed Merchant, reporter-fotograf. Povestea de dragoste se desfasoara in India conflictelor religioase dintre hindusi si musulmani. Romanul alterneaza fantasticul cu ironia, aduce in discutie numeroase mituri (dintre care cel mai prezent este ce al lui Orfeu si Euridice), si explica cu mult farmec cuvinte si sintagme indiene. O carte absolut incantatoare.
Nu aveţi permisiunea de a vizualiza fişierele ataşate acestui mesaj.
aliatzi, right? ![sambet :D](./images/smilies/griner.gif)
A little girl went out to play, lost in the marketplace as if half-born...
![sambet :D](./images/smilies/griner.gif)
A little girl went out to play, lost in the marketplace as if half-born...
-
Shaki - Mesaje: 7089
- Membru din: Lun Mar 10, 2003 12:00 am
1. Io n-am citit in viata mea atatea litere cate titluri ai tu acolo
2. Observ ca in post zici "carte", da' in lista ai fo' doi Cartaresti care sunt mai mult niste povestioare de incap intr-o reviste literara, plus Enciclopedia Zmeilor, care la fel, e mai mult o jucarie intelectuala decat o carte.
3. Cum l-am intrebat si pe neatza cu AKMu' lui, si care e smecheria? Ce-si propune?
2. Observ ca in post zici "carte", da' in lista ai fo' doi Cartaresti care sunt mai mult niste povestioare de incap intr-o reviste literara, plus Enciclopedia Zmeilor, care la fel, e mai mult o jucarie intelectuala decat o carte.
3. Cum l-am intrebat si pe neatza cu AKMu' lui, si care e smecheria? Ce-si propune?
If there's a war, we'll all fight!
-
bhuttu - Mesaje: 2510
- Membru din: Dum Apr 21, 2002 11:00 pm
1. shi de ce m-ar interesa?
2. exact!
erau doo povestiri, text integral, una din "Pururi tanar infasurat in pixeli", alta din "De ce iubim femeile" (puteai eventual sa observi si k era o povestioara din e. a. poe, sau o povestioara de wells, dar deh...)
3. asha cum neatza ishi promoveaza industrialele lui, eu am o pasiune pe care vreau s-o transmit pentru cartzile mele
2. exact!
![zmabitor :)](./images/smilies/smile1_.gif)
3. asha cum neatza ishi promoveaza industrialele lui, eu am o pasiune pe care vreau s-o transmit pentru cartzile mele
aliatzi, right? ![sambet :D](./images/smilies/griner.gif)
A little girl went out to play, lost in the marketplace as if half-born...
![sambet :D](./images/smilies/griner.gif)
A little girl went out to play, lost in the marketplace as if half-born...
-
Shaki - Mesaje: 7089
- Membru din: Lun Mar 10, 2003 12:00 am
bhuttu scrie: si care e smecheria? Ce-si propune?
Daca iti place o melodie trimisa prin AKM ce faci? iti iei mai multe piese ale artistului in cauza sau chiar albume intregi.
Eh, ce faci daca iti place un anumit fragment trimis? iti iei cartea, nu?
![sambet :D](./images/smilies/griner.gif)
Spre exemplu, personal, dupa citirea unui fragment din "Incest" a lui Anais Nin, trimis prin Midnight stories, mi-am achizitionat si cartea
![zmabitor :)](./images/smilies/smile1_.gif)
-
Love2Fly - Junior Member
- Mesaje: 3608
- Membru din: Joi Feb 14, 2002 12:00 am
indiferent cine esti si cum o arzi soarele tot rasare dimineata
---
vom zbura si fara aripi, trebuie doar sa crezi
---
vom zbura si fara aripi, trebuie doar sa crezi
- Wild Rose
- Junior Member
- Mesaje: 3338
- Membru din: Dum Sep 01, 2002 11:00 am
- Localitate: buc.
"Frumusetea statornica si senina nu ne apare decat in vis, dar lumea noastra a alungat departe aceasta mangaiere in ziua cand, prosternandu-se in fata realitatii, a izgonit tainele copilariei si ale inocentei."
In "Demoni si miracole", Lovecraft deschide portile unui intreg univers imaginar, care isi are coordonatele in visele noastre. Carter calatoreste in lumea viselor, in timp, intr-un spatiu astral, in cautarea cetatii imaginare Kadath. O calatorie a fiecaruia in imaginar si fantastic.
In "Demoni si miracole", Lovecraft deschide portile unui intreg univers imaginar, care isi are coordonatele in visele noastre. Carter calatoreste in lumea viselor, in timp, intr-un spatiu astral, in cautarea cetatii imaginare Kadath. O calatorie a fiecaruia in imaginar si fantastic.
aliatzi, right? ![sambet :D](./images/smilies/griner.gif)
A little girl went out to play, lost in the marketplace as if half-born...
![sambet :D](./images/smilies/griner.gif)
A little girl went out to play, lost in the marketplace as if half-born...
-
Shaki - Mesaje: 7089
- Membru din: Lun Mar 10, 2003 12:00 am
Week-end-ul trecut am trimis un fragment din "Travesti" de Cartarescu. In legatura cu "Travesti", am citit un articol despre reticentza fatza de homosexualitate, si despre a confunda un scriitor cu personajul din romanele sale. Altceva... am remarcat repetitia obsesiva a cuvantului "orbitor". Probabil o ramasita din romanului "Orbitor"... sau nu shtiu. Oricum, mie personal imi place la nebunie, cu tot limbajul uneori pretentios sau pompos, cu preferinta pentru anumite cuvinte, cu aducerea in prim-plan a unor scriitori sau a unor scene din carti cand m-ash ashtepta cel mai putzin... mi se pare extraordinar de viu.
aliatzi, right? ![sambet :D](./images/smilies/griner.gif)
A little girl went out to play, lost in the marketplace as if half-born...
![sambet :D](./images/smilies/griner.gif)
A little girl went out to play, lost in the marketplace as if half-born...
-
Shaki - Mesaje: 7089
- Membru din: Lun Mar 10, 2003 12:00 am
Introducere: eu sunt o lenesha ![sambet :D](./images/smilies/griner.gif)
Cuprins: Erico Verissimo (1905-1975), scriitor brazilian, debuteaza in 1930 cu povestiri publicate in reviste si, odata cu aparitia romanului "Priviti crinii salbatici" (1938), se va bucura de recunoastere nationala si internationala. Alte romane: "Restul e tacere", trilogia "Timpul si vantul", "Domnul ambasador", "Prizonierul". Ce-am citit: primele doua volume din prima parte a trilogiei "Timpul si vantul" (restul, desi le-am cautat, am impresia ca nu au fost editate la noi) si "Incident la Antares", care, dupa ce in prima parte descrie lupta pentru dominatia orasului Antares dintre doua familii, in paralel cu momente din istoria si evolutia politicii Braziliei, in a doua parte devine brusc macabru. Incidentul: o greva generala paralizeaza activitatea orasului, inclusiv inmormantarile, si 7 persoane care isi asteapta inhumarea decid sa iasa din sicrie si sa terorizeze orasul. O imbinare de fantastic, umor negru, dar si prilej de satirizare a tarelor societatzii.
![sambet :D](./images/smilies/griner.gif)
Cuprins: Erico Verissimo (1905-1975), scriitor brazilian, debuteaza in 1930 cu povestiri publicate in reviste si, odata cu aparitia romanului "Priviti crinii salbatici" (1938), se va bucura de recunoastere nationala si internationala. Alte romane: "Restul e tacere", trilogia "Timpul si vantul", "Domnul ambasador", "Prizonierul". Ce-am citit: primele doua volume din prima parte a trilogiei "Timpul si vantul" (restul, desi le-am cautat, am impresia ca nu au fost editate la noi) si "Incident la Antares", care, dupa ce in prima parte descrie lupta pentru dominatia orasului Antares dintre doua familii, in paralel cu momente din istoria si evolutia politicii Braziliei, in a doua parte devine brusc macabru. Incidentul: o greva generala paralizeaza activitatea orasului, inclusiv inmormantarile, si 7 persoane care isi asteapta inhumarea decid sa iasa din sicrie si sa terorizeze orasul. O imbinare de fantastic, umor negru, dar si prilej de satirizare a tarelor societatzii.
aliatzi, right? ![sambet :D](./images/smilies/griner.gif)
A little girl went out to play, lost in the marketplace as if half-born...
![sambet :D](./images/smilies/griner.gif)
A little girl went out to play, lost in the marketplace as if half-born...
-
Shaki - Mesaje: 7089
- Membru din: Lun Mar 10, 2003 12:00 am
"Cand iubesti nu e nevoie nici macar de scuze, pentru nimic, niciodata."
"Poveste de iubire", de Erich Segal, o carte al carei renume a fost intrecut - probabil - de ecranizare ("Love Story"), totusi cu nimic mai putin sensibila. Doi indragostiti despartiti de moartea prematura a fetei; provoaca, in final, lacrimi pe care cu greu ti le poti opri (sau asta, sau me prea sensibila
)
"Poveste de iubire", de Erich Segal, o carte al carei renume a fost intrecut - probabil - de ecranizare ("Love Story"), totusi cu nimic mai putin sensibila. Doi indragostiti despartiti de moartea prematura a fetei; provoaca, in final, lacrimi pe care cu greu ti le poti opri (sau asta, sau me prea sensibila
![zmabitor :)](./images/smilies/smile1_.gif)
aliatzi, right? ![sambet :D](./images/smilies/griner.gif)
A little girl went out to play, lost in the marketplace as if half-born...
![sambet :D](./images/smilies/griner.gif)
A little girl went out to play, lost in the marketplace as if half-born...
-
Shaki - Mesaje: 7089
- Membru din: Lun Mar 10, 2003 12:00 am
love, tratezi cu blu pisuc dar nu crek sa fie vreo problema ![sambet :D](./images/smilies/griner.gif)
afflige, pai chiar k ar trebui
mai ales k e mica shi ushor de parcurs, deci cu sigurantza nu-tzi va lua mult timp s-o termini (welcome btw
)
![sambet :D](./images/smilies/griner.gif)
afflige, pai chiar k ar trebui
![zmabitor :)](./images/smilies/smile1_.gif)
![sambet :D](./images/smilies/griner.gif)
aliatzi, right? ![sambet :D](./images/smilies/griner.gif)
A little girl went out to play, lost in the marketplace as if half-born...
![sambet :D](./images/smilies/griner.gif)
A little girl went out to play, lost in the marketplace as if half-born...
-
Shaki - Mesaje: 7089
- Membru din: Lun Mar 10, 2003 12:00 am
In seara aceasta la "Poveshtile de la Miezul Noptzii", sau cum mai artistic autoarea lor le-a intitulat, "Midnight Stories", invitat este Fantoma din Canterville cunoscuta sub pseudonimul literar de Oscar Wilde. Glumesc. In incercarea de a va plictisi de la inceput mi-am permis o gluma. Shi totushi, Oscar Wilde este un personaj despre care fiecare are cate o parere.
Controversat shi cu un simtz al umorului, Oscar Wilde s-a nascut intr-o familie de flamanzi care emigrasera in Irlanda secolului al XVII-lea. Tatal, Sir William Wilde, era un foarte renumit shi apreciat oftalmolog (e cel care inventase operatzia de cataracta), iar mama lui o jurnalista shi poeta, inflacarata natzionalista. Deci vedetzi voi, inainte de a deschide gura shi-a scrie primele randuri, Oscar Wilde era deja faimos.
Oscar Wilde s-a nascut pe 10 octombrie 1854 in Dublin, shi-a facut studiile la Oxford, s-a indragostit de Florence Balcome iar cand aceasta a devenit logodnica lui Bram Stoker, Wilde va parasi Irlanda pe veci. In 1884 o intalneshte pe Constance Lloyd, cu care se casatoreshte, are doi copii, pentru ca in 1895 sa o paraseasca. Era homosexual convins la acea data shi va fi victima propriului sau proces in 1895 pentru ca sa fie condamnat pentru purtare indecenta shi inchis doi ani de zile. Inchisoarea n-a fost blanda cu el iar in 30 noiembrie 1900 va muri in Paris, sarac, in dizgratzie shi sub un nume de imprumut: Sebastian Melmoth. Este inmormantat in Frantza.
Mentzionam inainte ca despre Oscar Wilde fiecare are o parere shi asta datorita faptului ca Oscar Wilde a fost o enigma, o curiozitate, un razvratit. In timpul universitatzii va imbratzisha mishcarea estetica. Mishcarea estetica aparuse undeva pe la mijlocul secolului al 19lea shi a fost indreptat in primul rand impotriva puritanismului perioadei victoriene. WIlde va adopta un stil propriu de a se imbraca, apartamentul fiindu-i impodobit foarte exotic. N-a fost o figura prea populara in timpul universitatzii.
"Portretul lui Dorian Gray" este singurul lui roman shi poate din aceasta cauza o lucrare deosebit de interesanta. "Portretul..." a evoluat dintr-o piesa de teatru publicata de Wilde in 1890. Ideea i-a venit in timp ce se afla in atelierul pictorului Basil Ward unde va descoperi un tanar de o frumusetze extraordinara. Dupa ce portretul va fi terminat Oscar Wilde exclama: 'What a pity - that such a glorious creature should ever grow old!' la care pictorul va raspunde 'How delightful it would be if he could remain exactly as he is, while the portrait aged and withered in his stead!'. Oscar Wilde va numi unul dintre personajele romanului, pictorul, Basil Hallward.
In primele cinci capitole, romanul seamana cu o piesa de teatru, actziunea shi personajele fiind introduse treptat cu ajutorul dialogului. Ash putea spune ca stilul aduce foarte mult cu cel al lui Shakespeare. A doua jumatate este epica, descriptiva, cu foarte multe eseuri care sa prezinte pozitzia shi convingerea lui Wilde in ceea ce priveshte arta. Shi, deshi sursa de inspiratzie principala ar putea-o constitui "Faust" a lui Goethe, "Portretul..." nu prezinta nicaieri conflictul demon vs pamantean vs inger. Dorian ishi exprima dorintza (in cel de-al doilea capitol) de a ramane veshnic tanar shi frumos (ar da orice pentru implinirea acestei dorintze), precum shi finalul unde speriat de uratzenia tabloului care preluase toate pacatele se omoara involuntar (ishi doreshte o viatza noua, crede ca odata cu distrugerea tabloului va redeveni bun shi inocent nerealizand ca distrugerea tabloului va insemna shi sfarshitul lui). Bineintzeles ca asistam la un fenomen nenatural insa Wilde nu-l trage pe demon la raspundere. Interesant.
Alte doua lucrari care au influentzat "Portretul lui Dorian Gray" ar fi "Melmoth the Wanderer" de Charles Robert Maturin (roman gotic publicat in 1820) shi "The Monk" de Matthew Lewis (un alt roman gotic aparut in 1796 shi din cate shtiu tradus shi in romaneshte).
Nu voi intra in prea mult in simbolistica acestui roman (in special din punctul de vedere al conotatziilor homosexuale) shi voi trece direct la prezentarea fragmentului ales cu mentziunea ca: e dificil sa alegi un paragraf anume, reprezentativ, din aceasta carte. Depinde ceea ce vrei sa scotzi in evidentza, ma gandesc. Ar putea fi exprimarea dorintzei lui Dorian de a nu imbatrani, dragostea dintre Dorian shi Sybil (asemenea celei dintre Romeo shi Julieta), asasinarea lui Basil, creatorul, etc... Am ales un paragraf din capitolul 9 (din versiunea initziala, 13 capitole) care este un eseu la adresa mishcarii estetice. Urmatoarele notziuni sunt interesante: artistul ca shi critic, arta de dragul artei, arta care iarta depravarea, misticismul religios (Oscar Wilde se va converti la catolicism pe patul de moarte), acceptarea teorei darwiniste...
Controversat shi cu un simtz al umorului, Oscar Wilde s-a nascut intr-o familie de flamanzi care emigrasera in Irlanda secolului al XVII-lea. Tatal, Sir William Wilde, era un foarte renumit shi apreciat oftalmolog (e cel care inventase operatzia de cataracta), iar mama lui o jurnalista shi poeta, inflacarata natzionalista. Deci vedetzi voi, inainte de a deschide gura shi-a scrie primele randuri, Oscar Wilde era deja faimos.
Oscar Wilde s-a nascut pe 10 octombrie 1854 in Dublin, shi-a facut studiile la Oxford, s-a indragostit de Florence Balcome iar cand aceasta a devenit logodnica lui Bram Stoker, Wilde va parasi Irlanda pe veci. In 1884 o intalneshte pe Constance Lloyd, cu care se casatoreshte, are doi copii, pentru ca in 1895 sa o paraseasca. Era homosexual convins la acea data shi va fi victima propriului sau proces in 1895 pentru ca sa fie condamnat pentru purtare indecenta shi inchis doi ani de zile. Inchisoarea n-a fost blanda cu el iar in 30 noiembrie 1900 va muri in Paris, sarac, in dizgratzie shi sub un nume de imprumut: Sebastian Melmoth. Este inmormantat in Frantza.
Mentzionam inainte ca despre Oscar Wilde fiecare are o parere shi asta datorita faptului ca Oscar Wilde a fost o enigma, o curiozitate, un razvratit. In timpul universitatzii va imbratzisha mishcarea estetica. Mishcarea estetica aparuse undeva pe la mijlocul secolului al 19lea shi a fost indreptat in primul rand impotriva puritanismului perioadei victoriene. WIlde va adopta un stil propriu de a se imbraca, apartamentul fiindu-i impodobit foarte exotic. N-a fost o figura prea populara in timpul universitatzii.
"Portretul lui Dorian Gray" este singurul lui roman shi poate din aceasta cauza o lucrare deosebit de interesanta. "Portretul..." a evoluat dintr-o piesa de teatru publicata de Wilde in 1890. Ideea i-a venit in timp ce se afla in atelierul pictorului Basil Ward unde va descoperi un tanar de o frumusetze extraordinara. Dupa ce portretul va fi terminat Oscar Wilde exclama: 'What a pity - that such a glorious creature should ever grow old!' la care pictorul va raspunde 'How delightful it would be if he could remain exactly as he is, while the portrait aged and withered in his stead!'. Oscar Wilde va numi unul dintre personajele romanului, pictorul, Basil Hallward.
In primele cinci capitole, romanul seamana cu o piesa de teatru, actziunea shi personajele fiind introduse treptat cu ajutorul dialogului. Ash putea spune ca stilul aduce foarte mult cu cel al lui Shakespeare. A doua jumatate este epica, descriptiva, cu foarte multe eseuri care sa prezinte pozitzia shi convingerea lui Wilde in ceea ce priveshte arta. Shi, deshi sursa de inspiratzie principala ar putea-o constitui "Faust" a lui Goethe, "Portretul..." nu prezinta nicaieri conflictul demon vs pamantean vs inger. Dorian ishi exprima dorintza (in cel de-al doilea capitol) de a ramane veshnic tanar shi frumos (ar da orice pentru implinirea acestei dorintze), precum shi finalul unde speriat de uratzenia tabloului care preluase toate pacatele se omoara involuntar (ishi doreshte o viatza noua, crede ca odata cu distrugerea tabloului va redeveni bun shi inocent nerealizand ca distrugerea tabloului va insemna shi sfarshitul lui). Bineintzeles ca asistam la un fenomen nenatural insa Wilde nu-l trage pe demon la raspundere. Interesant.
Alte doua lucrari care au influentzat "Portretul lui Dorian Gray" ar fi "Melmoth the Wanderer" de Charles Robert Maturin (roman gotic publicat in 1820) shi "The Monk" de Matthew Lewis (un alt roman gotic aparut in 1796 shi din cate shtiu tradus shi in romaneshte).
Nu voi intra in prea mult in simbolistica acestui roman (in special din punctul de vedere al conotatziilor homosexuale) shi voi trece direct la prezentarea fragmentului ales cu mentziunea ca: e dificil sa alegi un paragraf anume, reprezentativ, din aceasta carte. Depinde ceea ce vrei sa scotzi in evidentza, ma gandesc. Ar putea fi exprimarea dorintzei lui Dorian de a nu imbatrani, dragostea dintre Dorian shi Sybil (asemenea celei dintre Romeo shi Julieta), asasinarea lui Basil, creatorul, etc... Am ales un paragraf din capitolul 9 (din versiunea initziala, 13 capitole) care este un eseu la adresa mishcarii estetice. Urmatoarele notziuni sunt interesante: artistul ca shi critic, arta de dragul artei, arta care iarta depravarea, misticismul religios (Oscar Wilde se va converti la catolicism pe patul de moarte), acceptarea teorei darwiniste...
itzi multzumesc ![pupic :*](./images/smilies/ym11.gif)
![pupic :*](./images/smilies/ym11.gif)
aliatzi, right? ![sambet :D](./images/smilies/griner.gif)
A little girl went out to play, lost in the marketplace as if half-born...
![sambet :D](./images/smilies/griner.gif)
A little girl went out to play, lost in the marketplace as if half-born...
-
Shaki - Mesaje: 7089
- Membru din: Lun Mar 10, 2003 12:00 am
Si eu vreau sa ma subscriu (daca se mai accepta).
adresademail@hotmail.com ii adresa de meil.
adresademail@hotmail.com ii adresa de meil.
Live fast, die young!
-
RajaF - Junior Member
- Mesaje: 596
- Membru din: Dum Dec 04, 2005 12:00 am
ce-am mai citit shi trimis:
"Orlando" - Virginia Woolf (are nishte idei feministe cu care sunt de-acord... in linii mari, e povestea unui barbat care la varsta de 30 de ani devine peste noapte femeie)
[font=Verdana][size=84]“Pantalonii calatoriâ€Â
"Orlando" - Virginia Woolf (are nishte idei feministe cu care sunt de-acord... in linii mari, e povestea unui barbat care la varsta de 30 de ani devine peste noapte femeie)
[font=Verdana][size=84]“Pantalonii calatoriâ€Â
aliatzi, right? ![sambet :D](./images/smilies/griner.gif)
A little girl went out to play, lost in the marketplace as if half-born...
![sambet :D](./images/smilies/griner.gif)
A little girl went out to play, lost in the marketplace as if half-born...
-
Shaki - Mesaje: 7089
- Membru din: Lun Mar 10, 2003 12:00 am
sa continue, da da, si sa continue shi la mine..Shaki, stii tu mail-ul meu
dar pt siguranta ... adresamea@yahoo.com ![pupic :*](./images/smilies/ym11.gif)
![sambet :D](./images/smilies/griner.gif)
![pupic :*](./images/smilies/ym11.gif)
am carapacea mea, sunt pionier...
"probabil poza ta, din rama ti-ar sopti...stii? nu esti ce-mi doream sa fii" Ion
"probabil poza ta, din rama ti-ar sopti...stii? nu esti ce-mi doream sa fii" Ion
- o_tzestoasa
- Junior Member
- Mesaje: 779
- Membru din: Joi Sep 22, 2005 11:00 am
- Localitate: nicaieri
William Burroughs - Junky
William Burroughs apartine generatiei Beat, spune biografia laconica de pe prima pagina a cartii.
Generatia Beat este denumirea unei mishcari literare ce a debutat la inceputul anilor '50. Termenul "beat" a fost preluat de catre Herbert Huncke din argoul de circ / carnaval shi "prezentat" grupului format din William Burroughs, Allen Ginsberg si Jack Kerouac, shi a capatat o semnificatzie istorica atunci cand Kerouac, intr-o conversatzie cu un alt scriitor, a spus "So I guess you might say we're a beat generation." Ulterior, a fost introdus publicului larg intr-un articol scris de prietenul lui Kerouac, John Clellon Holmes - "This is the Beat Generation". Beat inseamna "beatific", dar shi "uzat, haituit", iar generatia Beat s-ar caracteriza prin urmatoarele: libertinaj sexual, nesupunere fata de conventiile sociale si morale, demistificare in ceea ce priveste efectele consumului de droguri, inclinatii spre misticism.
Cariera literara a lui Burroughs este marcata de un incident tragic, moartea accidentala a sotziei sale, Joan Vollmer, intr-o reconstituire a episodului din William Tell cu un pahar de shampanie pe cap. Burroughs a infirmat aceasta varianta si a sustinut ca fusese posedat in acel moment de un "spirit malefic". Junky este romanul de debut al lu Burroughs, publicat sub pseudonimul William Lee shi publicat pentru prima data intr-un volum "doi in unu", impreuna cu o carte despre acelashi subiect a unui fost ofiter la Narcotice. Junky este o relatare realista, care descrie cu o obiectivitate aproape clinica efectele consumului de droguri, shi viatza dusa de un consumator shi, dealer ocazional de droguri. Romanul contzine episoade autobiografice: teama de coshmaruri din copilarie, "un moment Van Gogh" in care ishi taie voluntar o falanga pentru "a impresiona pe cineva care-l interesa atunci" shi cautarea prin America de sud a unei plante halucinogene, yage, cautare descrisa shi in "Pederast". Au fost editate (sau cel putzin reeditate, k n-am pretentzia sa shtiu cam ce s-a intamplat in primii mei anishori de viatza sau anterior) pe plan local romanele: Junky, Pederast (pe care le am in fatza ochilor in timp ce tastez
), Pranz dezgolit (care a fost banata in SUA pentru obscenitate), shi o trilogie din care fac parte: Orasele noptii purpurii, Ghemul fundaturilor shi Taramurile vestice. Pederast nu mi-a placut in mod deosebit in totalitate, exceptand descrierea orashului Mexico, in care Burroughs a trait o perioada, shi pentru care am o slabiciune subiectiva (pentru orash, evident
).
O biografie mai extinsa decat vetzi avea rabdare sa cititi, gasitzi aici:
http://www.revistanorii.com/5/William_Burroughs_Tabel_cronologic.html
William Burroughs apartine generatiei Beat, spune biografia laconica de pe prima pagina a cartii.
Generatia Beat este denumirea unei mishcari literare ce a debutat la inceputul anilor '50. Termenul "beat" a fost preluat de catre Herbert Huncke din argoul de circ / carnaval shi "prezentat" grupului format din William Burroughs, Allen Ginsberg si Jack Kerouac, shi a capatat o semnificatzie istorica atunci cand Kerouac, intr-o conversatzie cu un alt scriitor, a spus "So I guess you might say we're a beat generation." Ulterior, a fost introdus publicului larg intr-un articol scris de prietenul lui Kerouac, John Clellon Holmes - "This is the Beat Generation". Beat inseamna "beatific", dar shi "uzat, haituit", iar generatia Beat s-ar caracteriza prin urmatoarele: libertinaj sexual, nesupunere fata de conventiile sociale si morale, demistificare in ceea ce priveste efectele consumului de droguri, inclinatii spre misticism.
Cariera literara a lui Burroughs este marcata de un incident tragic, moartea accidentala a sotziei sale, Joan Vollmer, intr-o reconstituire a episodului din William Tell cu un pahar de shampanie pe cap. Burroughs a infirmat aceasta varianta si a sustinut ca fusese posedat in acel moment de un "spirit malefic". Junky este romanul de debut al lu Burroughs, publicat sub pseudonimul William Lee shi publicat pentru prima data intr-un volum "doi in unu", impreuna cu o carte despre acelashi subiect a unui fost ofiter la Narcotice. Junky este o relatare realista, care descrie cu o obiectivitate aproape clinica efectele consumului de droguri, shi viatza dusa de un consumator shi, dealer ocazional de droguri. Romanul contzine episoade autobiografice: teama de coshmaruri din copilarie, "un moment Van Gogh" in care ishi taie voluntar o falanga pentru "a impresiona pe cineva care-l interesa atunci" shi cautarea prin America de sud a unei plante halucinogene, yage, cautare descrisa shi in "Pederast". Au fost editate (sau cel putzin reeditate, k n-am pretentzia sa shtiu cam ce s-a intamplat in primii mei anishori de viatza sau anterior) pe plan local romanele: Junky, Pederast (pe care le am in fatza ochilor in timp ce tastez
![sambet :D](./images/smilies/griner.gif)
![sambet :D](./images/smilies/griner.gif)
O biografie mai extinsa decat vetzi avea rabdare sa cititi, gasitzi aici:
http://www.revistanorii.com/5/William_Burroughs_Tabel_cronologic.html
aliatzi, right? ![sambet :D](./images/smilies/griner.gif)
A little girl went out to play, lost in the marketplace as if half-born...
![sambet :D](./images/smilies/griner.gif)
A little girl went out to play, lost in the marketplace as if half-born...
-
Shaki - Mesaje: 7089
- Membru din: Lun Mar 10, 2003 12:00 am
mai mult de-atat n-a rezultat aseara, k eram extenuata
:
Spuma zilelor e o poveste de dragoste modernista, care-mi aminteste, partial, de Love Story. Colin este un tanar bogat shi fericit, care doreshte sa cunoasca iubirea, shi in cele din urma o cunoashte pe Chloe (Chloe din melodia lui Duke Ellington, Vian fiind un admirator al acestuia si, el insushi, cantaretz la trompeta intr-o formatzie de jazz). Imediat dupa nunta fastuoasa insa, fara niciun motiv, Chloe contacteaza o boala grava: in plaman ii creste un nufar. Leacul este sa primeasca in fiecare zi flori, care sa sperie nufarul, sa-l faca sa nu se inmultzeasca. Finalul este tragic, florile nereushind sa invinga boala Chloei.
Lumea celor doi indragostitzi este una fantastica, in care locuintza e populata de shoricei vazutzi k fiind 'de-ai casei', peshti curg la robinet, camerele sunt in concordantza cu starea de spirit a locatarilor, putandu-shi modifica forma, dimensiunile shi mobilierul. Prietenul lui Colin este obsedat de Jean-Sol Partre (ie o ironie, nu un typo
), iar oamenii nu muncesc, pentru k mashinile o fac in locul lor, munca fiind considerata degradanta.
Dincolo de poezia care abunda shi de unele pasaje sensibile shi realizate, totushi, razbat unele stangacii sau poate tema e prea uzitata. Nu e de ocolit, dar pe mine nu m-a mishcat extrem de tare...
![zmabitor :)](./images/smilies/smile1_.gif)
Spuma zilelor e o poveste de dragoste modernista, care-mi aminteste, partial, de Love Story. Colin este un tanar bogat shi fericit, care doreshte sa cunoasca iubirea, shi in cele din urma o cunoashte pe Chloe (Chloe din melodia lui Duke Ellington, Vian fiind un admirator al acestuia si, el insushi, cantaretz la trompeta intr-o formatzie de jazz). Imediat dupa nunta fastuoasa insa, fara niciun motiv, Chloe contacteaza o boala grava: in plaman ii creste un nufar. Leacul este sa primeasca in fiecare zi flori, care sa sperie nufarul, sa-l faca sa nu se inmultzeasca. Finalul este tragic, florile nereushind sa invinga boala Chloei.
Lumea celor doi indragostitzi este una fantastica, in care locuintza e populata de shoricei vazutzi k fiind 'de-ai casei', peshti curg la robinet, camerele sunt in concordantza cu starea de spirit a locatarilor, putandu-shi modifica forma, dimensiunile shi mobilierul. Prietenul lui Colin este obsedat de Jean-Sol Partre (ie o ironie, nu un typo
![sambet :D](./images/smilies/griner.gif)
Dincolo de poezia care abunda shi de unele pasaje sensibile shi realizate, totushi, razbat unele stangacii sau poate tema e prea uzitata. Nu e de ocolit, dar pe mine nu m-a mishcat extrem de tare...
aliatzi, right? ![sambet :D](./images/smilies/griner.gif)
A little girl went out to play, lost in the marketplace as if half-born...
![sambet :D](./images/smilies/griner.gif)
A little girl went out to play, lost in the marketplace as if half-born...
-
Shaki - Mesaje: 7089
- Membru din: Lun Mar 10, 2003 12:00 am
vreau si eu...si as vrea si din urma daca e posibil: adresamea@yahoo.com
"Ar trebui pus un gratar la intrarea in orice suflet.Ca sa nu se bage nimeni in el cu cutitul." M Sorescu
-
shiona - Junior Member
- Mesaje: 385
- Membru din: Vin Iul 01, 2005 11:00 pm
Povestea tarfelor mele triste & Avionul frumoasei adormite, de Garcia Marquez
"El se hotari ca trebuie sa vada cu ochii lui adevarul celor aflate si isi croi carare cu palosul prin maracinisul incilcit pina la poarta castelului. Inauntru domnea o liniste apasatoare. Strajerii, curtenii, imparatul, imparateasa, orataniile, toate vietuitoarele dormeau. Printul strabatu una cite una incaperile palatului. Deodata vazu o usa intredeschisa, in fata careia sforaiau doi strajeri si intra sfios. Facu ochi mari de uimire cind vazu, dormind pe un pat mare o domnita nemaipomenit de frumoasa si pe loc se indragosti de ea. Se apleca sa o sarute. Dar de indata ce o atinse, frumoasa domnita se trezi si il privi cu drag si, o data cu ea, tot palatul se trezi din somnul adinc de care era cuprins. Si, dupa ce au facut o nunta de nu s-a mai pomenit, au trait fericiti pina la adinci batrineti."
Asta ni se spunea cand eram mici shi naivi...![sambet :D](./images/smilies/griner.gif)
Latura erotica a mitului frumoasei adormite a fost preluata de mai multzi scriitori, probabil, dar cei mai celebrii shi care-mi vin acum in minte sunt: Anne Rice, intr-o trilogie (The Claiming of Sleeping Beauty, Beauty's Punishment, Beauty's Release - needitata in ro), Yasunari Kawabata in "Casa frumoaselor adormite" (idem neaparuta la noi din cate shtiu), shi, la influnetza acestuia din urma, de Garcia Marquez in "Povestea tarfelor mele triste" shi, anterior, in povestirea "Avionul frumoasei adormite".
Lasand la o parte fanteziile BSDM ale lui Rice, Kawabata shi, apoi, Garcia Marquez povestesc despre barbatzi trecutzi de o varsta (la Marquez, probabil k sa shocheze sau sa sublinieze mai bine ideea, e vorba de un barbat de nouazeci de ani), care ishi petrec noptzile multzumindu-se doar sa contemple frumusetzi goale in somnul lor, fara a le trezi. Lui Marquez i s-a intamplat chiar ceva inedit cu acest roman, shi anume sa-i fie subtilizat cu o saptamana inainte de lansare, piratat, shi vandut pe strazile Bogotei. Frumoasa adormita a batranului excentric este o lolita de 14 ani, pe care-o intalneshte intr-un bordel. Trecand peste varsta, locatzia shi celelalte aspecte nesemnificative, intre cei doi se infiripa o foarte frumoasa shi plina de poezie idila.
Redau shi povestirea de pornire, la insistentzele chitzaitoare ale unui amic virtual, cu mentziunea k povestea tarfelor triste este una din cele mai frumoase poveshti citite in copilaria mea actuala.
"El se hotari ca trebuie sa vada cu ochii lui adevarul celor aflate si isi croi carare cu palosul prin maracinisul incilcit pina la poarta castelului. Inauntru domnea o liniste apasatoare. Strajerii, curtenii, imparatul, imparateasa, orataniile, toate vietuitoarele dormeau. Printul strabatu una cite una incaperile palatului. Deodata vazu o usa intredeschisa, in fata careia sforaiau doi strajeri si intra sfios. Facu ochi mari de uimire cind vazu, dormind pe un pat mare o domnita nemaipomenit de frumoasa si pe loc se indragosti de ea. Se apleca sa o sarute. Dar de indata ce o atinse, frumoasa domnita se trezi si il privi cu drag si, o data cu ea, tot palatul se trezi din somnul adinc de care era cuprins. Si, dupa ce au facut o nunta de nu s-a mai pomenit, au trait fericiti pina la adinci batrineti."
Asta ni se spunea cand eram mici shi naivi...
![sambet :D](./images/smilies/griner.gif)
Latura erotica a mitului frumoasei adormite a fost preluata de mai multzi scriitori, probabil, dar cei mai celebrii shi care-mi vin acum in minte sunt: Anne Rice, intr-o trilogie (The Claiming of Sleeping Beauty, Beauty's Punishment, Beauty's Release - needitata in ro), Yasunari Kawabata in "Casa frumoaselor adormite" (idem neaparuta la noi din cate shtiu), shi, la influnetza acestuia din urma, de Garcia Marquez in "Povestea tarfelor mele triste" shi, anterior, in povestirea "Avionul frumoasei adormite".
Lasand la o parte fanteziile BSDM ale lui Rice, Kawabata shi, apoi, Garcia Marquez povestesc despre barbatzi trecutzi de o varsta (la Marquez, probabil k sa shocheze sau sa sublinieze mai bine ideea, e vorba de un barbat de nouazeci de ani), care ishi petrec noptzile multzumindu-se doar sa contemple frumusetzi goale in somnul lor, fara a le trezi. Lui Marquez i s-a intamplat chiar ceva inedit cu acest roman, shi anume sa-i fie subtilizat cu o saptamana inainte de lansare, piratat, shi vandut pe strazile Bogotei. Frumoasa adormita a batranului excentric este o lolita de 14 ani, pe care-o intalneshte intr-un bordel. Trecand peste varsta, locatzia shi celelalte aspecte nesemnificative, intre cei doi se infiripa o foarte frumoasa shi plina de poezie idila.
Redau shi povestirea de pornire, la insistentzele chitzaitoare ale unui amic virtual, cu mentziunea k povestea tarfelor triste este una din cele mai frumoase poveshti citite in copilaria mea actuala.
aliatzi, right? ![sambet :D](./images/smilies/griner.gif)
A little girl went out to play, lost in the marketplace as if half-born...
![sambet :D](./images/smilies/griner.gif)
A little girl went out to play, lost in the marketplace as if half-born...
-
Shaki - Mesaje: 7089
- Membru din: Lun Mar 10, 2003 12:00 am
Mersic Shaki! Yo acu am inceput Un veac de singuratate de Marquez shi imi place nespus! Cum termin cu asta, promit sa cetesc shi restul ![sambet :D](./images/smilies/griner.gif)
![sambet :D](./images/smilies/griner.gif)
am carapacea mea, sunt pionier...
"probabil poza ta, din rama ti-ar sopti...stii? nu esti ce-mi doream sa fii" Ion
"probabil poza ta, din rama ti-ar sopti...stii? nu esti ce-mi doream sa fii" Ion
- o_tzestoasa
- Junior Member
- Mesaje: 779
- Membru din: Joi Sep 22, 2005 11:00 am
- Localitate: nicaieri
28 mesaje
• Pagina 1 din 1
Cine este conectat
Utilizatorii ce navighează pe acest forum: Niciun utilizator înregistrat şi 1 vizitator